Evropski komesar za proširenje i politiku prema susedima
Obnavljamo zajedno
Međunarodna donatorska konferencija za prikupljanje pomoći Bosni i Hercegovini i Srbiji nakon poplava
Brisel, 16. jul 2014.
Dragi predsedniče Izetbegoviću, dragi predsedniče Nikoliću, premijeri, ministri, ambasadori, uvaženi gosti, drage kolege.
Hvala što ste doputovali u Brisel zbog današnje donatorske konfencije koja za cilj ima pružanje podrške narodu Bosne i Hercegovine i Srbije nakon razornih poplava koje su pogodile obe zemlje. Posebno mi je zadovoljstvo da poželim dobrodošlicu predsedniku Izetbegoviću i predsedniku Nikoliću koji su danas ovde sa nama. Želim da se zahvalim i premijerki Slovenije Bratušek i ministru spoljnih poslova Francuske Fabijusu, jer dolaze iz država koje su bile idejni tvorci konferencije.
Dozvolite mi da izložim svoja četiri zapažanja.
Prvo, poplave su odnele ogroman broj ljudskih života. Ponosan sam na Evropsku uniju i njen brzi odgovor i neposrednu podršku koju je pružila putem Mehanizma civilne zaštite, praćenu brzim pružanjem humanitarne pomoći koja je zadovoljila neposredne potrebe najugroženijeg dela stanovništva. Ova operacija je bila najveća te vrste još od uspostavljanja Mehanizma 2001. godine. Pomoć koju su ponudile 23 članice EU je obuhvatala motorne čamce, helikoptere, pumpe i komplete humanitarne pomoći, te oko 800 ljudi raspoređenih u obe zemlje tokom spasilačkih operacija.
Drugo, moramo da pomognemo Srbiji i Bosni i Hercegovini da poprave štetu prouzrokovanu poplavama: to dugujemo prvenstveno žrtvama ove nesreće, ali i onima koji su ostali bez domova. Smeštaj onih čiji su domovi razoreni kao i izgradnja osnovne infrastrukture u cilju povezivanja zajednica jesu prioriteti među trenutnim potrebama.
Treće, važno je prisetiti se da je Slovenija, od 23 države EU koje su učestvovale u pružanju pomoći, bila prva koja je stigla na teren, a da je Francuska bila među poslednjima koje su napustile mesta nesreće. Premijerka Bratušek i ministar Fabijus zajedno predstavljaju simbol kontinuiteta akcije članica EU, od početka do kraja.
Četvrto, takođe bih želeo da zahvalim drugim državama i organizacijama koje nisu deo EU, a od kojih su mnoge prisutne danas, što pokazuju solidarnost i pružaju pomoć u trenutku kada je to najpotrebnije. Bilo da je to ruska letelica ili ekipe za hitne slučajeve, bilo da je reč o američkim helikopterima, turskim ekipama za pretragu i spasavanje ili o donacijama Norveške, Irana, Belorusije i UN-a: niko nije bio ravnodušan prema ovome, a ljudi i države širom sveta su se ponudile da pomognu.
Evropa i Evropska unija služe za primer. Kasnije u toku dana, Evropska komisija će objaviti donacije namenjene našim susedima koji se nalaze u srcu Evrope i koji žele da postanu deo Evropske unije.
Cilj današnjeg događaja, međutim, trebalo bi da prevaziđe finansijsku podršku oporavku ovih zemalja. Nadamo se da možemo iskoristiti današnji događaj za razvijanje politika i projekata koji bi Srbiji i Bosni i Hercegovini pomogli da se izbore sa sličnim prirodnim nepogodama u budućnosti.
Skorašnje poplave su najgore koje su zadesile ovaj region u prethodnih 120 godina. Ne smemo zanemariti upozorenja: naučne analize predviđaju da će zbog klimatskih promena region Zapadnog Balkana biti podložniji ekstremnim vremenskim prilikama poput toplotnih talasa, suša, bujica, ciklona i požara. Stoga moramo da razmišljamo o načinima unapređenja prevencije i kontrole poplava, te upravljanja rečnim slivovima i civilnom zaštitom.
Ovakva poboljšanja su komplikovana i skupa, ali će uvek biti jeftinija od sanacije štete nakon katastrofe. Svaki evro koji se uloži u smanjenje rizika od nesreća, isplati se četiri do sedam puta u pogledu smanjenja troškova sanacije.
Nadam se da ćemo iskoristiti ovaj trenutak solidarnosti da pomognemo ovom regionu da više nikad ne pretrpi razaranja kojima smo svedočili u maju ove godine. To možemo postići samo unapređenjem upravljanja i prekogranične saradnje. Reke koje su se izlile iz svojih korita protiču kroz nekoliko zemalja te se u sprečavanje buduće štete mora uključiti još nekoliko država. Ovo obuhvata mere provere klime pri  izradi planova za kontrolu poplava, ali i infrastrukturne i sisteme pevencije duž čitavih slivova reka.
Takođe moramo podstaći izradu planova za upravljanje rečnim slivovima i rizicima od poplava kako mere koje se sprovedu ne bi povećavale rizik od poplava uzvodno ili nizvodno u istom rečnom slivu. Ovo podrazumeva razvoj i uvođenje pravilnog planiranja korišćenja zemljišta, uključujući i unapređenje održivih praksi upotrebe zemljišta koje bi sprečile izlivanje vode. Proizvodnja energije takođe treba biti raznolika kako bi se izbegla zavisnost od proizvodnih kapaciteta (uključujući i rudnike) koji su podložni poplavama.
Kada bi me neko pitao koju sam pouku izvukao nakon ove strašne prirodne nepogode, rekao bih da je to potreba za unapređenjem regionalne saradnje. Ova katastrofa je bila regionalnog karaktera, stoga je neophodno da države sarađuju i spreče da se ovako nešto ponovo dogodi.
Mi smo spremni da podržimo napore regiona ka jačanju koordiniranih mera za sprečavanje poplava i upravljanje rečnim slivovima. Upravo zbog toga nameravamo da pružimo pomoć koja uključuje i onu koju smo već dali u vidu Investicionog okvira Zapadnog Blakana kako bismo uticali na investicije u projekte u ovoj oblasti.
Dame i gospodo,
U kontekstu ciljeva politika, želim da istaknem ulogu mehanizama civilne zaštite. Pozivam Srbiju i Bosnu i Hercegovinu da se pridruže Mehanizmu civilne zaštite Evropske unije. Nadamo se da će vam ovo pomoći pri usvajanju najboljih praksi, usklađivanju procedura sa ostalim članicama Evropske unije, te da će vam doneti  korist od međunarodne saradnje na ovom polju, istovremeno povećavajući vaše sposobnosti u cilju uspostavljanja nacionalnih mehanizama civilne zaštite.
Dame i gospodo,
Naša briga o vama će biti trajna i tokom vremena neće gubiti na intenzitetu. Komisija će za šest meseci biti domaćin još jedne konferencije čiji će cilj biti praćenje napretka u sprovođenju podrške koju ćemo danas pokazati.
U međuvremenu, pozivam Srbiju i Bosnu i Hercegovinu da nastave napore za rekonstrukcijom. Komisija ima čast da danas bude domaćin ovog događaja, ali odgovornost leži na korisnicima pomoći. Kao donatori, bićemo sigurniji ukoliko Srbija i Bosna i Hercegovina preuzmu odgovornost za koordinaciju donacija.
Za šest meseci kada se bude odigrao prateći događaj, verujem da će hitni radovi biti završeni te da će, zahvaljujući vašem mukotrpnom radu i našoj solidarnosti, radovi na sanaciji biti blizu kraja. Nadam se i da ćemo moći da se pohvalimo da preduzimamo i mere koje će sprečiti da buduće poplave nanesu štetu u istim razmerama.
Želim vam svima uspešan sastanak i pozivam komesarku Gerogijevu koja će vam se kasnije obratiti da, ukoliko želi, sada preuzme reč i kaže nešto više o radu u svojoj oblasti, odnosno o početnim radovima koji su bili deo neposrednog odogovora za pomoć.
Hvala vam na pažnji.